I Sverige slåss Socialdemokraterna för 35-timmars arbetsvecka. I Norge är fler och fler på väg att genomföra den – framförallt män.
Män jobbar mindre – kvinnor mer
![Allt fler norska män går ner i arbetstid](/_next/image/?url=https%3A%2F%2Fdagensps.fra1.cdn.digitaloceanspaces.com%2Fuploads%2F2024%2F08%2FsdlmNTmn1RgKwU-nh.jpg&w=1200&q=75)
![Torbjörn Karlgren](/_next/image/?url=https%3A%2F%2Fdagensps.fra1.cdn.digitaloceanspaces.com%2Fuploads%2F2023%2F04%2Ftkgfb-300x248.jpg&w=1200&q=75)
Mest läst i kategorin
I norska Dagens näringsliv intervjuas Andreas Grønneng Hjelme, lärare och trebarnspappa.
Han har valt att dra ned på sin arbetstid, arbetar fyra dagar av fem – något som blivit populärt i Isfjorden i Rauma kommun där han bor och där många småbarnsfamiljer väljer att slå sig ner.
”Vi gillar att säga att 80 procent av Isfjorden jobbar 80 procent”, säger han.
35 timmar nu
Som lärare har Hjelme 43,5 arbetstimmar en heltidsvecka. Med en 80-procentstjänst är antalet timmar nere på knappt 35 timmar.
Att göra det valet är han inte ensam om. De senaste åren har sett allt fler män göra samma val.
”Vi har sett en utveckling över tid där män jobbar något färre timmar i veckan, medan kvinnor jobbar något mer”, säger forskaren och ekonomen Knut Røed.
1995 arbetade norska män i genomsnitt 39,7 arbetstimmar per vecka. 2023 hade snittet sjunkit till 35,4 timmar.
Som jämförelse har kvinnorna ökat sin arbetstid något – från 30,1 till 30,7 arbetstimmar per vecka.
Senaste nytt
Vill ha mer av allt
”Utvecklingen är ett ganska naturligt resultat av ett ökande välstånd. Det är det vi kallar “inkomsteffekten”: med ökade inkomster vill man både konsumera mer varor och ha mer fritid”, förklarar Røed.
På det stora hela är det en positiv utveckling, menar forskaren.
”Det är inte på något sätt säkert att det är något sämre för samhället att vi jobbar mindre. Det kan vara ett tecken på att många börjar prioritera tid snarare än konsumtionsvaror”, tillägger han.
”Konsekvenser”
Andreas Grønneng Hjelme säger att delar av beslutet att gå ned i arbetstid, baserade sig på ekonomin.
”Man kan säga att man har tur som har möjlighet att jobba 80 procent, men vi har också gjort några val. Som att bo i ett hus på landet från 70-talet. Det gör att skulden och räntebelastningen blir mycket mindre än vad den kunde ha varit”, säger han och tillägger:
”Att gå ner i position på jobbet har fått konsekvenser. Hade jag jobbat heltid hade jag kanske haft råd med mer. Men jag ser mer värde i att ha mer tid”.
Forskaren Knut Røed säger att kvinnornas något ökande arbetstid kan ses som positivt, även det.
”Många kvinnor har haft en önskan om att jobba mer och att jobba heltid. Utvecklingen de senaste åren går i riktning mot att arbetstiden för båda könen blir mer jämställd. Och ett mer jämställt arbetsmönster är positivt”, konstaterar Røed.
S-arbetsgrupp: 35 timmars arbetsvecka till 2035. Dagens PS
![Torbjörn Karlgren](/_next/image/?url=https%3A%2F%2Fdagensps.fra1.cdn.digitaloceanspaces.com%2Fuploads%2F2023%2F04%2Ftkgfb-300x248.jpg&w=1200&q=75)
Reporter på Dagens PS med gedigen bakgrund som bland annat bevakar privatekonomi.
![Torbjörn Karlgren](/_next/image/?url=https%3A%2F%2Fdagensps.fra1.cdn.digitaloceanspaces.com%2Fuploads%2F2023%2F04%2Ftkgfb-300x248.jpg&w=1200&q=75)
Reporter på Dagens PS med gedigen bakgrund som bland annat bevakar privatekonomi.